הדר+ל.+-+אביטל+ל.+-הקשר+בין+הדרוזים+למדינת+ישראל

__ בס"ד __

__ קשר הדרוזים למדינת ישראל __ הדר לאוב ואביטל ליברמן

__ מבוא __ דרוזים (ב ערבית : دروز, דֻרוּז) הם בני עדה במזרח התיכון המקיימים דת ייחודית שהתפצלה מה אסלאם ה שיעי ב מאה ה-11. הדרוזים הם עם מפוצל, החי בכמה מדינות, ואין להם מדינה עצמאית. הדרוזים הם דוברי ערבית ב ניב המיוחד להם, הדומה לניבים סוריים של ערבית. כמעט כל הדרוזים חיים באזור הגאוגרפי הכולל את [|סוריה], לבנון וצפון ישראל. התיישבותם הררית, במטרה להישמר מאוכלוסייה עוינת. רובם אזרחים סוריים, אך יש קהילה דרוזית גדולה מבין אזרחי לבנון. בסוף שנת 2005 נמנו כ-118 אלף דרוזים מבין תושבי הקבע בישראל, מהם קרוב ל-100 אלף אזרחים ישראלים, והיתר תושבי רמת הגולן. דגל ה דרוזים הוא סמלה של הדת הדרוזית ומייצג למעשה את האמונה הדרוזית ואת בסיסה. באים לידי ביטוי בדגל חמישה צבעים : ירוק, אדום , צהוב , כחול , ו לבן , כאשר לכל צבע משמעות מיוחדת ומרכזית החשובה לדרוזים.



= =

__ רקע __

כיום, הדרוזים חיים בתוך החברה הישראלית, אך לא ברורה מידת השתלבותם או מידת רצונםלהשתלב. שאלות רבות מתעוררות בהקשר זה- האם הדרוזים צריכים לעשות מאמצים גדוליםיותר כדי להדמות ליהודים, או שעליהם לתבוע מהחברה הישראלית ללכת לקראתם בשינויסמליה הלאומיים, כגון הדגל הישראלי וההמנון הלאומי, שאין להם כלל קשר למורשתהדרוזית? שאלה נוספת שעומדת היא בדבר יחסם של הדרוזים בישראל לאחיהם שבסוריהובלבנון, וכן השאלה כיצד ליישב התנגשות אינטרסים הקיימת בין מדינת ישראל וביןהדרוזים החיים הן בישראל והן במדינות מזרח התיכון האחרות. הדרוזים בישראל מעדיפים להתחמק מןהשאלה האם הם ערבים או לא. יש לזכור כי הדרוזים דובריםערבית, שומרים על מנהגים רבים המשותפים להם ולערבים, וגרים במקרים רבים בכפרים אשרמאוכלסים ערבים נוצרים ומוסלמים. כמו כן, הייתה תכנית הלימודים הדרוזית עד כה זההכמעט לזו הנהוגה בבתי הספר הערביים- דבר שחיזק את הרכיב הערבי של הזהות הדרוזית. עם זאת, לדרוזים יש נאמנות לשלטון תחתה חיים, ולכן הם משרתים בצבא ונאמנים למדינת ישראל. אנו רוצות לברר מהו באמת הקשר שבין הדרוזים למדינת ישראל.

**__ שאלת הזהות של הדרוזים בישראל __**

קיימים מספר גורמים שהשפיעו על התהוות הזהות הדרוזית:
 1. האמונה הדתית הדרוזית: הדרוזים שומרים בקנאות על אמונתם ודתם. במהלך השנים שמרו על קשר טוב עם שאר הדתות, מה שתרם להתהוות זהות ייחודית לדרוזים. מאידך, אימוץ עקרון זה עלול להוביל להתבוללות הדרוזים.  2. המקור האתני של הדרוזים: אין תמימות דעים בנושא. הרגשת הייחודיות האתנית בקרבם תורמת לבניית זהות ייחודית משלהם.  3. התרבות המזרחית: בתחום התרבותי והלשוני דומים הדרוזים לשאר האוכלוסייה הערבית. השפה – ערבית; מבנה חמולתי; מורשת ואורח חיים מזרחי.  4. התפתחויות במדינה המודרנית: הדרוזים חיו מאז ומעולם במדינות שיש בהן מאבקים לאומיים ופוליטיים. 

**__ קשר הדרוזים למדינת ישראל __**** - ריגשית, עדתית ופוליטית מתבטאת בכמה אופנים **

** הימנון ** - ההמנון הישראלי, ללא ספק, מתייחס לעם היהודי, ולא מדבר אל הדרוזים כי הרי "נפש יהודי הומיה" זה לא משוייך אליהם אובייקטיבית. כיצד מרגישים עם זאת הדרוזים? האם שרים? למה שישירו המנון שלא מתקשר לדתם? לא חסרות מדינות בהן אפשר לתת דוגמאות למדינת לאום אשר מתגורר בה מיעוט לאומי אחר, אותו מיעוט לאומי שומר על היחודיות הלאומית שלו, אבל הוא בטח לא מנסה לגרום למדינהבה הוא מיעוט לנהוג לפי החוקים שלו. אם זאת, תחושת האי-שייכות הרבה כן נותנת הרגשה של קיפוח, והרגשה שהדרוזים הם לא חלק של המדינה. כאשר ראיינו את פאים, דרוזי המשרת בצבא, הוא אמר לנו שבתור איש קבע בצבא, הוא שר את ההמנון. הוא סיפר לנו שהדרוזים מכבדים את ההמנון, ושרים אותו בטקסים הרשמיים. אצל הרבה מן הבתים הדרוזים, נוכל למצוא המנון ודגל ישראל תלוי בגאווה. אך תמיד יש חילוקי דיעות, וישנם דרוזים המקווים יום אחד לשנות את נוסח ההמנון. ** הדגל ** - כמו ההימנון, יש דרוזים החושבים שצריך לשנות את הדגל שישלב בין שתי הדגלים ויצור דגל חדש. היו אפילו הצעות כיצד לחבר בין הדגלים: אך הצעה זאת לא היתקבלה כיוון שמדינת ישראל היא אינה מדינה לכל אזרחייה, ולכן ההמנון, השפה הלאומית והדגל קשורים ליהודים כי הם רוב בארץ ישראל. ** הרגשת הקיפוח ** - יש הרגשה של קיפוח בנוגע לאדמות- יותר אדמות ניתנות למגזר היהודי, לפיקוח- יש השגחה מתמדת עליהם, בכפריהם, ועל מעשיהם. בנוסף הדרוזים מרגישים שמדינת ישראל לא משקיעה בהתפתחותם- יש יותר השקעה כספית בערים יהודיות, עבודה- יש העדפה של היהודים על העובדים הדרוזים. אין פיתוח מסחרי- אין מפעלים ומרכזי קניות קרובים לכפרים הדרוזים.

** השתתפות פוליטית ** - בבחירות לכנסת מצביעים בדרך כלל עבור מפלגות ציוניות. מעולם לא הקימו מפלגה דרוזית. אך בכנסת הנוכחית, מכהנים ארבעה חברי כנסת דרוזים במפלגות שונות.

** צבא ** - שיתוף-פעולה ביטחוני בין דרוזים ליהודים, התקיים עוד לפני הקמת מדינת-ישראל. כיום, בצבא הישראלי משרתים כ 87% מהאוכלוסיה הדרוזית. במשך השנים הדרוזים אימצו את "עיקרון התקייה" (הישמרות): הסתרת הדת בעת צרה ומשבר בעזרת טשטוש של סממני אמונתם, ואישור להשתייך לדת אחרת, ובלבד שינצרו את אמונתם האמיתית בליבם. עיקרון 'התקייה' מסביר את סתגלנותם ואת נכונותם של בני העדה הדרוזית לשתף פעולה עם שכניהם ועם השלטון במדינה שבה הם חיים, כל עוד הם מפיקים מכך תועלת וכל עוד עקרונותיהם והאינטרסים החיוניים שלהם נשמרים. הדבר בא לידי ביטוי, בין השאר, בנכונותם לשרת בכוחות הביטחון של אותה מדינה. כפי שהסביר לנו פאים, כל דרוזי ממוצע מרגיש אחריות וחובה לשרת את המדינה. הם מרגישים השתייכות לעם ורצון עז לשמור על המדינה ולקדם אותה. ישנם דרוזים כמו פיאם שמשרתים בצבא קבע ומוצאים שם מקום להתקדם הלאה בחיים ולהתפרנס. תרומת הדרוזים לצבא היא חשובה ואף רצויה. הדרוזים שומרים על המדינה כמו כל אזרח יהודי אחר ואין לזלזל ביכולתם הרבה. חיילים דרוזים

__ סיכום __ ==== בישראל מצב הדרוזים מסובך אך עדיין טוב יותר ממדינות רבות אחרות. לדרוזים ייצוג נאהבפוליטיקה ובמערכת הביטחון ולא מעט מצליחנים בתחומים אזרחיים רבים. הקושי הואלתרגם הצלחה זו להצלחה עבור הקהילה שעדיין סובלת מאפלייה קשה בתקציבים ובתכנון. כך אומר  רדא מנצור, אדם דרוזי: "   צריך להיות גם הוגנים עם עצמנו ולהודות שחלק לא קטן מהאתגר שלנו הוא פנימי ועלינולצאת ממסגרות הפעילות המסורתיות והמשפחתיות להתארגנות מודרנית בארגונים ועמותותמקצועיות כדי להביא את הקדמה של הקהילה הדרוזית". ====

ביבליוגרפיה []

[]

[]

[]

[]

[]

ראיון עם פאים, אדם דרוזי המשרת בצבא כאיש קבע.